![Волонтери групи громадського спостереження «Озон» промоніторили стан укриттів у столиці та інших містах України](/doc/images/news/archive/2021/185369/i75_ArticleImage_185369.webp)
Волонтери групи громадського спостереження «Озон» промоніторили стан укриттів у столиці та інших містах України
Волонтери групи громадського спостереження «Озон» промоніторили стан укриттів у столиці та інших містах України
![Волонтери групи громадського спостереження «Озон» промоніторили стан укриттів у столиці та інших містах України](/doc/images/news/archive/2021/185369/ArticleImage_185369.webp)
![Волонтери групи громадського спостереження «Озон» промоніторили стан укриттів у столиці та інших містах України Волонтери групи громадського спостереження «Озон» промоніторили стан укриттів у столиці та інших містах України](/doc/images/news/archive/2021/185369/i75_ArticleImage_185369.webp)
У Києві презентували результати Національної компанії моніторингу укриттів. Її ще у грудні запустила група громадського спостереження «Озон», яка є ініціативою Центру громадянських свобод. За цей час кампанія, в якій взяли участь 130 волонтерів-моніторів, охопила сім міст України. Окрім Києва, моніторинг проводився у Львові, Одесі, Роздільній, Черкасах, Миколаєві, Сумах та у Запоріжжі. Його метою було виявити основні проблеми укриттів і донести їх до держави й органів місцевого самоврядування, аби забезпечити рівний доступ громадян до захисних споруд. Про це «Детектор медіа» дізнався з пресконференції «Куди ховатися від ракет: що не так з укриттями і як це змінити?», що відбулась в Укрінформі.
«Ми говоримо про контроль доступності та базової якості укриттів. Базова якість включає основні речі, які вам дозволяють відчувати себе в комфорті під час повітряних тривог. В Києві ми перевірили 96 укриттів, із них нам вдалося ідентифікувати лише 73%. Інші 27% ми не змогли знайти: вони або фактично відсутні, або відсутні позначки, які б вказували перехожим на місце, де можна сховатися від небезпеки. Це перша основна проблема пошуку укриття: воно має бути видимим і доступним для всіх випадкових перехожих під час наступної тривоги. Ми маємо проблеми з базовою якістю укриттів: лише 20% мають справний туалет, 38% — електропостачання і лише 30% — запас води», — розповіла координаторка «Озону» Іванна Мальчевська.
На цей час «Озон» передав столичним органам влади 25 «проблемних адрес» укриттів, де немає доступу, вказівних знаків або вони в непридатному стані. Надалі у співпраці з Департаментом муніципальної безпеки КМДА ці укриття будуть приводити до належного стану.
Експерт Центру громадянських свобод Володимир Яворський звернув увагу на важливість участі небайдужих громадян в національній кампанії моніторингу укриттів. За його словами, цей моніторинг показав, що активність людей може змінювати ситуацію на краще.
«Важливо співпрацювати з владою задля того, щоб в кожному місті були належні й доступні укриття. Адже цивільний захист — це право всіх громадян», — сказав Володимир Яворський.
На сьогодні фонд захисних споруд міста Києва становить понад чотири тисячі захисних об’єктів: сховища, підвальні та напівпідвальні приміщення, підземні паркінги, станції метрополітену, підземні переходи. Згідно з чинним законодавством утримання всіх цих об’єктів залежить виключно від балансоутримувача. «На жаль, ми не можемо повною мірою впливати на ситуацію, якщо об’єкт в приватній формі власності. Ми не маємо можливості наразі притягнути до відповідальності таких власників, які не бажають утримувати сховища у належному стані», — зазначив директор Департаменту муніципальної безпеки КМДА Роман Ткачук.
«До початку російської агресії питанням захисних споруд майже ніхто не займався. Станом на 2014 рік у місті Києві було лише 500 укриттів, сьогодні їх понад 4 тисячі», — повідомив начальник Управління організації заходів цивільного захисту ДСНС у Києві Олег Стоволос. «Зараз ми маємо три проблемні питання: приведення до належного стану наявного фонду захисних споруд, багато укриттів перебувають у приватній власності й власник не бажає ставити їх на баланс, третя проблема — забудова територій без будівництва укриттів», — додав представник ДСНС.
Представники органів цивільного захисту міста Києва запевняють, що сховищ у місті достатньо для того, щоб убезпечити містян під час повітряних тривог. Хоча і зауважують: не у всіх районах міста є доступ до укриттів в радіусі 500 метрів. А от в ситуації, коли місцеві мешканці не пускають інших громадян під час небезпеки в захисне приміщення, ті можуть сміливо звертатися до правоохоронних органів, бо це є злочин. У випадках, коли сховища зачинені, громадяни можуть зателефонувати в органи цивільного захисту за номером 101.
Волонтери «Озону» докладають значних зусиль, аби громадяни почували себе в безпеці під час ворожих атак. Долучитися до моніторингу укриттів у власному місті може кожен активний громадянин. Для цього потрібно лише заповнити форму.
Раніше повідомлялось, що Департамент муніципальної безпеки КМДА та Група громадського моніторингу «Озон» підписали Меморандум про співпрацю для об’єднання зусиль у галузі цивільного захисту населення під час воєнного стану, зокрема, для контролю та покращення стану захисних споруд. На черзі — реалізація спільної комунікаційної кампанії для підвищення рівня обізнаності громадян про цивільний захист під час війни.
Група громадського спостереження «Озон» — ініціатива Центру громадянських свобод, яка здійснює громадський контроль за діяльністю правоохоронних органів, судів, місцевого самоврядування у різних регіонах України. Волонтерський рух стежить за забезпеченням свободи мирних зібрань та доброчесністю правосуддя.
Центр громадянських свобод створив механізм громадського контролю розслідування справ щодо тиску та переслідувань представників громадянського суспільства у Києві та регіонах. Завдяки програмі роботи з волонтерами та налагодженій системі стажувань, «Озон» постійно долучає до проєктів молодь, студентів й інших активних громадян. Волонтери беруть активну участь в організації подій та допомагають експертизою.
Фото: пресслужба Групи громадського спостереження «Озон»